O mikroregionu
![](https://www.meziricsko.cz/wp-content/uploads/2013/04/mikroregion_erb.gif)
Po téměř půlroční přestávce se brány zámku Žerotínů opět otevřely veřejnosti. K vidění je stále výstava Fenomén Igráček, kterou jsme prodloužili až do neděle 13. června 2021. Kromě historických i moderních podob této osmicentimetrové postavičky čekají na návštěvníky také dva neprodejné unikáty, a to v podobě ženy a muže v tradičním valašském kroji s valaškou.
Nově je pak k vidění panelová výstava Kulturní dědictví UNESCO Černá hora, kterou doplnilo několik dalších výstavních kolekcí, které nás seznamují s touto zajímavou zemí a její bohatou historií. K vidění tak je výstava prezentující významné osobnosti Černé Hory s českou stopou, speciální výstava o Františku Raschovi z Přerova (vůdci slavné vzpoury v Boce Kotorské), výstava 50 fotografií Josefa France: MONTENEGRO krajina pro romantiky a výstava Obrázky z balkánských bojišť I. světové války. Akce podporuje stávajícící partnerství Valašského Meziříčí a černohorského města Budva a k vidění je do 30. května 2021.
Dále Vás zveme na online besedu Pavla Žďárského s názvem Alois Musil, beduínský šejch. Povypráví Vám příběh slavného českého orientalisty, biblisty, etnografa, spisovatele, katolického kněze a beduínského šejcha prof. Aloise Musila, kterému ve světě přezdívali „Moravský Lawrence z Arábie“. K vidění bude zítra, tzn. v pátek 14. května, od 20:00 na webu https://youtu.be/GSF_jYPt4OY
Srdečně Vás zveme na výstavu
ESTER SABIK
Krehkosť bytia
atelier živej hmoty
Výstava potrvá od 11. května do 13. června 2021
Kurátor: Leszek Wojaczek
Muzeum regionu Valašsko otevřelo trojici svých poboček zámek Vsetín, zámek Lešná u Valašského Meziříčí a Hvězdárna Vsetín. Plakáty s aktuálním programem následujících dnů a týdnů přikládáme níže.
Upozorňujeme, že na základě mimořádných nařízení vlády ČR musí výstavy a akce Muzea regionu Valašsko provázet opatření k zajištění zdraví účastníků a omezení šíření onemocnění COVID 19. Program může být změněn na základě aktuální epidemiologické situace. Více informací najdete na stránkách www.muzeumvalassko.cz a Facebooku @muzeumregionuvalassko.
V Mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko pokračuje projekt s názvem „Prohloubení kvality a účinnosti plánování sociálních služeb v mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko“ (registrační číslo projektu: CZ.03.2.63/0.0/0.0/19_106/0015192), který je spolufinancován z rozpočtu Evropské unie prostřednictvím Operačního programu Zaměstnanost.
CO JSOU SOCIÁLNÍ SLUŽBY A KDE SE BEROU?
Sociální služby. Pojem, který mnohým něco říká, málokdo mu však skutečně rozumí a dokáže popsat, co vše se pod ním skrývá. Většině se nejspíše vybaví domovy pro seniory, asistenční a pečovatelská služba, případně pobytová zařízení pro hendikepované. Rozsah působnosti sociálních služeb je mnohem širší: najdeme zde různé poradny, kontaktní centra, denní centra, odlehčovací služby, stacionáře denní a pobytové, chráněné bydlení, chráněné dílny, tlumočnické služby pro neslyšící, služby pro nevidomé a další. Rozdělit tyto služby můžeme také podle cílových skupin, tedy osob, kterým jsou určeny: rodiny s dětmi, senioři, osoby s hendikepem, lidé v krizi a nouzi. A tyto skupiny zase můžeme dělit dál třeba podle typu hendikepu. Mít o všech těchto službách přehled a vědět, které a v jakých kapacitách jsou vůbec potřeba, je úkolem komunitního plánování.
Ze zákona mají povinnost postarat se o dostupnost sociálních služeb krajské úřady. To je úkol, který v množství pracovníků tam působících není realizovatelný. Aby měl krajský úřad přehled o konkrétních potřebách na území obcí s rozšířenou působností, využívá jako své partnery právě komunitní plánování. V komunitním plánování jsou zastoupení poskytovatelé sociálních služeb, jejich uživatelé a zadavatelé (obce). Ti se pravidelně schází v pracovních skupinách podle zaměření na zmíněné cílové skupiny. Na jednáních sdílí aktuální informace, prezentují potřeby a hledají možnosti jejich naplnění. Závěr potom slouží jako podklad pro zpracování Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb (SPRSS), v našem případě tříletého.
Ovšem pojmenovat chybějící sociální služby nebo kapacity služeb stávajících k jejich zavedení či navýšení nestačí. Teoreticky je tento proces zvládnutelný z roku na rok, prakticky je potřeba služby plánovat s několikaletým předstihem, aby byly po zařazení do krajského plánu dlouhodobě udržitelné. Ano, milí čtenáři, domníváte se správně: Znamená to především udržitelnost ekonomickou. Financování sociálních služeb je v České republice vícezdrojové, kromě plateb samotných uživatelů tvoří příjem poskytovatelů dotace obcí, Krajského úřadu, Ministerstva práce a sociálních věcí, u některých služeb platby zdravotních pojišťoven, dále třeba prostředky z fondů EU, důležité jsou také dary firem a fyzických osob. Některé potřeby jsou v populaci zastoupeny v tak malém počtu, že jakkoliv je osobní a rodinná situace náročná, není možné poskytnout službu v místě bydliště. V takových případech je sociální služba poskytována společně pro větší území. Příkladem může být nově otevřený Denní stacionář Naděje v Rožnově pod Radhoštěm nebo valašskomeziříčské Centrum Áčko. Jednou z jeho činností je odlehčovací služba formou víkendového pobytu s celokrajskou působností (zbylé služby jsou pro občany Valašskomeziříčska, Vsetínska, Rožnovska a regionu Bystřice pod Hostýnem). Právě s jeho ředitelkou Pavlou Vráblovou jsem si krátce povídal.
CENTRUM ÁČKO VE VALAŠSKÉM MEZIŘÍČÍ
„Naše pracoviště najdete v parku Botanika ve Valašském Meziříčí v budově bývalého kojeneckého ústavu, zrušeného v roce 2016. Zůstalo zde zařízení pro děti vyžadující okamžitou pomoc a začaly se budovat sociální služby pro naši stávající cílovou skupinu, tedy pro rodiny s dětmi s poruchou autistického spektra a ADHD a s mentálním postižením,“ říká Pavla Vráblová, a pokračuje: „Klientům nabízíme odborné sociální poradenství, sociální rehabilitaci, odlehčovací službu terénní, ambulantní a pobytovou. Sociální poradenství je zaměřeno na celou rodinu s dětmi od narození do 26 let s jakýmkoliv podezřením na poruchu autistického spektra a ADHD. Většinou jsou to rodiny ztracené v systému, unavené, potřebují doprovázet, podpořit, pohladit a ujistit, že dělají pro své děti maximum.“
Sociální rehabilitace se podle jejích slov zaměřuje na děti od 7 do 26 let s podezřením na poruchu autistického spektra a ADHD. Jejím cílem je vytvořit jim bezpečné prostředí, aby na sobě chtěly pracovat a rozvíjely své schopnosti, což jim umožní fungovat ve společnosti. „Nejčastěji řešíme sociální vazby, vztahy, kamarády a školu“, upřesňuje Pavla Vráblová. Potom mi vysvětluje rozdíl mezi odlehčovacími službami terénními (poskytované u klientů doma), ambulantními (v budově Centra Áčko) a pobytovými (od pátku do neděle, opět v Áčku). Jak jsem pochopil, pracovnice odlehčovací služby přebírají na domluvenou dobu od rodičů děti do své péče a ti tak mají čas zajít si třeba na úřad nebo se na chvíli věnovat sami sobě a nabrat tak síly do dalších dnů. Pro zájem o pobytovou formu budou od dubna přidávat jedno lůžko.
A jak poznají, že má jejich práce smysl? „Když mnohdy nemluvící děti dávají různými způsoby najevo, jak se k nám těší. Mají motivaci do života. Nebo když se k nám rodiny vrací, protože se zlepšila jejich funkční komunikace mezi členy rodiny i s okolím, například se školou,“ přemýšlí Pavla Vráblová.
JAK SE RODÍ PLÁN ROZVOJE SOCIÁLNÍCH SLUŽEB?
Paní ředitelky jsem se zeptal i na její zkušenost s komunitním plánováním. „Komunitní plánování vnímám jako důležitý nástroj plánování celého sociálního systému. Dává do souladu potřeby klientů, poskytovatelů a úřadů. Je hodně o šikovnosti zapojených lidí, aby nesklouzávalo ke stěžování si. Naší organizací dává komunitní plánování zpětnou vazbu, nakolik jsme začleněni do systému poskytování sociálních služeb,“ upřesňuje přínos pro Centrum Áčko. Na otázku „Co může udělat veřejnost, aby se dostupnost nebo kvalita sociálních služeb zlepšila?“ reaguje: „Určitě se obrátit přímo na poskytovatele, protože ten si své rezervy nemusí uvědomovat. A pokud veřejnost o komunitním plánování ví, měla by se obracet na koordinátora. Nebo na zástupce města.“ Za největší překážku rozvoje sociálních služeb potom považuje administrativní náročnost, díky které poskytovatelé dohání minulé potřeby a nemohou pružně reagovat na ty aktuální. Ale to je systémová záležitost, jejíž změna je běh na dlouhou trať. S těmito slovy se loučíme. Ne na dlouho, brzy se uvidíme na delším jednání pracovní skupiny Lidé se zdravotním postižením.
Členové komunitního plánování sociálních služeb Mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko se od března loňského roku prezenčně i on-line scházeli navzdory epidemii COVID-19, aby analyzovali stávající situaci na poli poskytovaných služeb. Na složitých případech si ukazovali rezervy systému a pojmenovávali možnosti jeho zlepšení ve prospěch uživatelů. Tuto analytickou část k lednu ukončili, nyní je před nimi do prázdnin práce na konkrétních návrzích rozvoje sociálních služeb pro roky 2022–2024. Práce se to může zdát pomalá, ale všichni tak činí nad rámec svých pracovních povinností, kdy kromě pravidelných setkání prochází i mnoha školeními a workshopy. Běžně se schází několikrát do roka, v období přípravy nového plánu rozvoje minimálně jednou měsíčně a další čas věnují domácí přípravě.
ZAPOJTE SE!
Jakkoliv se na činnosti pracovních skupin podílejí i uživatelé sociálních služeb, budeme rádi za větší zapojení veřejnosti. Pracovní skupiny nenafoukneme, některé už tak mají ke dvaceti členům, což je na hranici efektivity. Našli jsme ale jiný způsob pro uplatnění názorů a podchycení potřeb: Pokud jste se osobně nebo přes své rodinné příslušníky setkali se sociálními službami, využijte tento odkaz na krátký anonymní dotazník, případně QR kód, který vás nasměruje tamtéž. Vyplnit můžete jednu nebo všech pět otázek. Konečný výsledek, tedy zavedení nových služeb nebo navýšení kapacity služeb stávajících, je sice odvislý od dostupných finančních prostředků a priorit zastupitelstev (primárně) krajů a (v menší míře) obcí, ale ty se při svém rozhodování neobejdou bez kvalitních podkladů. A my kvalitní podklady mít chceme. Protože finanční prostředky se průběžně nacházejí a jsou směrovány právě tam, kde jejich použití dokáží obhájit. A navíc platí „Vox populi, vox Dei.“ Nelamentujte naprázdno nad tím, že pro rodiče není místo v domově seniorů nebo pečovatel, který by zajel k nim domů, zatímco jste v práci. Cesta ke zlepšení je jediná: Dát najevo své potřeby. Když teď věnujete dotazníku pár minut, můžete tím pomoci zlepšit situaci ve výhledu několika let. Kdo ví, možná i sami pro sebe. Děkuji.
Jan Foltýn
Koordinátor KPSS Mikroregionu VM-K
Dobrovolný svazek obcí Mikroregion Valašskomeziříčsko-Kelečsko hledá odborného spealistu ICT pro zavádění nástrojů pro komunikaci s veřejností ve městě Valašské Meziříčí v rámci projektu s názvem „Zefektivnění komunikace s veřejností v Mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko“ (reg. č. projektu CZ.03.4.74/0.0/0.0/19_109/0016881), který byl podpořen v rámci Operačního programu Zaměstnanost.
Bližší informace k pracovní pozici naleznete v přiložených dokumentech:
Název projektu: Prohloubení kvality a účinnosti plánování sociálních služeb v mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko
Číslo projektu: CZ.03.2.63/0.0/0.0/19_106/0015192
Projekt tvorby nového Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb v Mikroregionu Valašskomeziříčsko-Kelečsko vstoupil do druhé ze čtyř sledovaných etap. Co se v uplynulém období událo?
Pracovní skupiny Senioři, Lidé se zdravotním postižením, Rodina, děti a mládež, Lidé v krizi a nouzi obohatila nová pracovní skupina Obce mikroregionu. Ke stávajícím členům pracovních skupin byli přizváni další, většinou z řad poskytovatelů sociálních služeb se sídlem mimo náš mikroregion, ovšem poskytujících péči našim občanům. Nově se zapojili zástupci základního školství, což je pro proces komunitního plánování velkým přínosem, a forenzní sociální pracovnice okresního soudu, jejíž účast podpořilo přímo vedení této instituce.
Valná hromada DSO Mikroregion Valašskomeziříčsko-Kelečsko schválila záměr vytvoření nového Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb (SPRSS), byla realizována analýza motivace cílových skupin, vytvořena strategie práce s motivací a kritéria pro hodnocení práce na novém SPRSS. Pracovní skupiny a Manažerský tým se doposud v prostorách města sešli na šesti setkáních. Z důvodu COVID-19 byly některé schůzky realizovány formou video konference. Workshopy a množství dílčích schůzek proběhly v prostorách poskytovatelů sociálních služeb a Valašského ekocentra. Byl vyhodnocen aktuální komunitní plán sociálních služeb, proběhl sběr podkladů, strategických dokumentů a socioekonomických analýz, byla zadána analýza dobrovolnictví.
Velmi pozitivní odezvu mělo setkání se starosty přímo v obcích mikroregionu, kde vznikl prostor pro pojmenování potřeb občanů těchto obcí a také pro vysvětlení, jak může zapojení se do projektu přispět k jejich řešení. Realizace navržených opatření sice závisí na vůli a možnostech Zlínského kraje, ten se ovšem při rozhodování neobejde bez kvalitního plánu rozvoje soc. služeb našeho regionu.
V úterý 8. září se na náměstí ve Valašském Meziříčí uskutečnil Veletrh sociálních služeb. Obavy organizátorů byly nakonec rozptýleny, když se i přes nejistou epidemiologickou situaci setkal se zájmem veřejnosti. Ta si kupříkladu mohla pod vedením dobrovolnic Červeného kříže vyzkoušet první pomoc, kompenzační pomůcky hendikepovaných nebo získat informace potřebné pro starost o své blízké.
Nutno konstatovat, že členové pracovních skupin jsou aktivní, ochotní, pracovití, byť je to pro ně práce navíc. Období od září do listopadu je věnováno analýze silných a slabých stránek, mapování potřeb a case managementu, tedy pojmenování rolí aktérů vstupujících do konkrétních případů, protože některé lidské příběhy ve své složitosti vyžadují efektivní spolupráci vícero stran. V prosinci potom bude představena pracovní verze materiálu, který poslouží jako základ pro tvorbu nového SPRSS na období let 2022-2024.
Velkou ctí je ocenění předsedkyně pracovní skupiny Lidé se zdravotním postižením Ludmily Pavelkové v anketě Pracovník roku v sociálních službách Zlínského kraje pro rok 2020. Od počátku ankety roku 2015 se jedná o páté ocenění pracovníka z Valašskomeziříčska, což dokladuje vysokou profesionalitu a kvalitu našich poskytovatelů sociálních služeb.
Mgr. Šárka Dořičáková, Ph.D. 30.9.2020
I v říjnu se můžete těšit na nové akce v pobočkách Muzea regionu Valašsko. Připravovány jsou například Výstavy živých hub.
Upozorňujeme, že z důvodu aktuálních opatření vlády rušíme akce USPÁVÁNÍ BROUČKŮ (zámek Lešná – 10. 10.) a VSETÍNSKÁ NOC (zámek a hvězdárna Vsetín – 16. 10.). Pevně věříme, že po vypršení opatření se budeme moci vrátit do běžného provozu a ostatní akce v říjnu budou moci proběhnout.
Srdečně Vás zveme na vernisáž výstavy Valašský výtvarný salon 2020, která se uskuteční ve středu 23. září od 18 hodin v přízemí Muzejního a galerijního centra ve Valašském Meziříčí.
Třetí ročník Valašského výtvarného salonu prezentuje tvorbu profesionálních i laických výtvarníků z Valašského Meziříčí a blízkého okolí. Prezentováni jsou malíři, sochaři, skláři, grafici, fotografové i textilní výtvarníci. Salon tak dokumentuje stav výtvarné kultury ve městě a okolí a rozmanitost umělecké tvorby všech generací.
Vzhledem k současným opatřením proběhne vernisáž ve zvláštním režimu tak, aby vyhověla předepsaným hygienickým podmínkám.
Děkujeme za pochopení.
P.S. roušky s sebou!
Skvosty z počátku minulého století i jejich pozdější následovníci budou k vidění na 10. ročníku Svatováclavské vyjížďky historických vozidel, který zavítá 28. září na Den české státnosti do zámku Lešná u Valašského Meziříčí. Součástí bude i zajímavý doprovodný program, a přestože jinak bývá v pondělí zámek uzavřen, tentokrát udělá Muzeum regionu Valašsko výjimku.
Samotnou vyjížďku organizuje Klub historických vozidel Nový Jičín. Konvoj nablýskaných krasavců na čtyřech či dvou kolech zastaví v parku zámku Lešná u Valašského Meziříčí od 10:00 do 12:30 hodin.
Muzeum při té příležitosti připravilo zajímavý doprovodný program. Provádět jím bude samotný hrabě Kinský se svými hosty, k poslechu zahraje orchestr valašskomeziříčské ZUŠ Alfréda Radoka s názvem JazzZušák a chybět nebude ani občerstvení. Vstupné je 50 Kč (plné), 30 Kč (snížené) a 130 Kč (rodinné). „Účastníci akce budou mít vstup zdarma na výstavu Barevný svět,“ doplnila kurátorka akce Květa Zemanová. Zámek bude otevřen od 9 do 17 hodin.
Podobná setkání historických vozidel na zámku Lešná mají dlouholetou tradici. „Je to zajímavá možnost udělat si pěkný sváteční výlet s rodinou. Akce probíhá venku v příjemném prostředí parku, takže se není třeba obávat žádných omezení. Budeme se na vás těšit,“ pozvala Květa Zemanová.
Další podrobnosti najdete na stránkách www.muzeumvalassko.cz nebo Facebooku @muzeumregionuvalassko.
Oblíbená akce pro děti i dospělé s názvem Netopýří noc proběhne ve čtvrtek 17. září od 18:00 hodin na zámku Lešná u Valašského Meziříčí. Čeká vás zajímavé povídání zoologa Jiřího Šafáře i setkání s živými exempláři, po kterém zjistíte, že netopýr je vlastně docela roztomilé zvíře, jež si zaslouží naši ochranu.
Vydává podivné zvuky, vzhledem připomíná myš, ale létá jako pták. Netopýr je vskutku trochu prapodivný tvor, kterého navíc obestírá spousta mýtů, takže se mezi lidmi netěší příliš velké oblibě. Možná na něj ale změníte názor, pokud navštívíte Netopýří noc na zámku Lešná u Valašského Meziříčí.
Dozvíte se o tom, jak to mají tito jediní létající savci se zimním spánkem, čím se živí a díky čemu se dokážou orientovat i v naprosté tmě. Krom poutavého vyprávění zoologa Jiřího Šafáře se můžete těšit i na ukázky živých exemplářů a společnou vycházku zámeckým parkem spojenou s pozorování zde žijících jedinců. „Sají netopýři krev? Jsou mezi nimi i upíři? Mohou se nám za tmy zaplést do vlasů? Přijďte za námi do Lešné a dozvíte se odpovědi na tyto a další otázky. Všichni jste srdečně zváni,“ vzkázala kurátorka Netopýří noci Květa Zemanová.
Muzeum regionu Valašsko akci připravuje ve spolupráci s AOPK Olomouc v rámci projektu podpořeného Ministerstvem životního prostředí a Státním fondem životního prostředí. Více informací najdete na www.muzeumvalassko.cz.